Dôvodová správa

Všeobecná časť 

K úpravám zákona č. 131/2010 Z. z. o pohrebníctve je potrebné pristupovať citlivo, nakoľko manipulácia s ľudskými pozostatkami alebo ľudskými ostatkami vyžaduje úctu a dôstojnosť. Akákoľvek právna úprava manipulácie musí zohľadňovať, že sme nositeľmi určitých historických tradícií. Je dôležité uviesť, že aj v období pred novembrom 1989 napriek skutočnosti, že predchádzajúci režim v mnohých prípadoch neprejavoval úctu k tradíciám, režim veľmi opatrne upravoval skutočnosti týkajúce sa pohrebníctva a to i v oblasti dĺžky užívania hrobového miesta. Je určitým paradoxom, že veľké zmeny v tejto oblasti sa udiali po roku 1989 a to prijatím úplne nového zákona č. 131/2010 Z. z. o pohrebníctve.

Okrem skutočností, ktoré bolo potrebné upraviť, sa výraznou mierou predmetným novým zákonom upravovali i skutočnosti týkajúce sa užívania hrobového miesta. Žiaľ, upravovali sa necitlivo a v určitom rozpore s dlhodobou tradíciou v našom civilizačnom priestore.
V aktuálne platnom zákone č. 131/2010 Z. z. o pohrebníctve sú dva rozsiahle paragrafy – § 21 (Nájomná zmluva) a § 22 (Výpoveď nájomnej zmluvy), v ktorých sú upravované okolnosti užívania hrobového miesta. Užívanie hrobového miesta, do ktorého sú ukladané ľudské pozostatky alebo ľudské ostatky je upravené necitlivou nájomnou zmluvou, v niektorých parametroch priam tak cynicky, akoby sa jednalo o prenájom parkovacieho miesta. Prevádzkovateľ pohrebiska sa stal určitým typom „privatizéra“, ktorý privatizoval pohrebisko a z hrobového miesta sa stal tovar. 

Štát alebo samospráva v jeho zastúpení sú povinní poskytnúť svojim občanom v prípade, že je to ich vôľa, priestor, aby ich ľudské pozostatky boli uložené v zemi a rovnako im zabezpečiť, aby sa toto hrobové miesto nestalo následne predmetom obchodu, resp. v určitých lokalitách predmetom priam špekulácií. Vôľa spočinúť v zemi nemôže byť limitovaná dobou, resp. okolnosťami, ktoré sú mimo moci toho, kto prejaví vôľu byť pochovaný do hrobového miesta.  

Mestá a obce musia v prvom rade hospodáriť hospodárne, čo okrem iného umožní i to, aby obce dokázali zaistiť dôstojnosť svojich občanov aj po smrti. Prevádzkovanie pohrebísk nemôže byť predmetom klasického podnikateľského vzťahu s cieľom maximalizovať zisk, využitie priestoru a minimalizáciu nákladov.

Štát alebo samospráva má veľké deficity v tom, ako je zabezpečená dôstojnosť života našich občanov počas ich života, preto je neprípustné, aby bola narušovaná dôstojnosť zomrelého tým, že bude dochádzať  k necitlivej manipulácii s jeho ľudskými pozostatkami alebo ľudskými ostatkami. 

S ohľadom na citlivosť témy sa v tejto dôvodovej správe neuvádzajú niektoré situácie, ktoré v rámci aplikačnej praxe podľa v súčasnosti platného zákona nastávajú. 

Predkladaný návrh zákona bude mať pozitívne sociálne vplyvy, nebude mať nepriaznivý dopad na verejné rozpočty ani na životné prostredie. Neprináša nárok na pracovné sily a nemá vplyv na zamestnanosť a tvorbu pracovných miest, ani na podnikateľské prostredie. 

Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi, medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná a zákonmi a súčasne je v súlade s právom Európskej únie.

DOLOŽKA ZLUČITEĽNOSTI
návrhu zákona s právom Európskej únie

1.	Navrhovateľ zákona: poslanec Národnej rady Slovenskej republiky Alojz Hlina

2. Názov návrhu zákona:  Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 131/2010 Z. z. o 
                                             pohrebníctve

3.	Problematika návrhu zákona:

a) nie je upravená v práve Európskych spoločenstiev
 
            b) nie je upravená v práve Európskej únie
 
c) nie je obsiahnutá v judikatúre Súdneho dvora Európskych spoločenstiev alebo Súdu prvého stupňa Európskych spoločenstiev.

4.               Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej únii:

a)   Z Aktu o pristúpení Slovenskej republiky k Európskej únii nevyplývajú žiadne záväzky.
b) Z Aktu o pristúpení Slovenskej republiky k Európskej únii nevyplývajú v predmetnej oblasti žiadne prechodné obdobia.
c)    Bezpredmetné.
d)    V danej oblasti nebolo začaté konanie proti Slovenskej republike o porušení Zmluvy o založení Európskych spoločenstiev podľa čl. 226 až 228 Zmluvy o založení Európskych spoločenstiev v platnom znení.
e)    Bezpredmetné.
 
5.               Stupeň zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie:  úplný
 
6.               Gestor a spolupracujúce rezorty:

DOLOŽKA VYBRANÝCH VPLYVOV

A.1. Názov materiálu: 
      Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 131/2010 Z. z. o pohrebníctve.

A.2. Vplyvy:
 
 	Pozitívne* 	Žiadne*	Negatívne*	
1. Vplyvy na rozpočet verejnej správy
 	
  	X	 	
2. Vplyvy na podnikateľské prostredie – dochádza k zvýšeniu regulačného zaťaženia?	 	
 X	 	
3, Sociálne vplyvy 
– vplyvy  na hospodárenie obyvateľstva,
-sociálnu exklúziu,
- rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť a vplyvy na zamestnanosť	

X 	

 	
4. Vplyvy na životné prostredie	 	 X	 	
5. Vplyvy na informatizáciu spoločnosti	 	
 X	 	
* Predkladateľ označí znakom x zodpovedajúci vplyv (pozitívny, negatívny, žiadny), ktorý návrh prináša v každej oblasti posudzovania vplyvov. Návrh môže mať v jednej oblasti zároveň pozitívny aj negatívny vplyv, v tom prípade predkladateľ označí obe možnosti. Bližšie vysvetlenie označených vplyvov bude obsahovať analýza vplyvov. Isté vysvetlenie, či bilanciu vplyvov (sumárne zhodnotenie, ktorý vplyv v danej oblasti prevažuje) môže predkladateľ uviesť v poznámke.

1.	Vplyvy na rozpočet verejnej správy
Návrh zákona nemá žiadne vplyvy na rozpočet verejnej správy. 
2.	Vplyvy na podnikateľské prostredie
Návrh zákona nemá žiadne vplyvy na podnikateľské prostredie.
3.	Sociálne vplyvy
Návrh zákona má pozitívne sociálne vplyvy.
4.	Vplyvy na životné prostredie
Návrh zákona nemá žiadne vplyvy na životné prostredie.
5.	Vplyvy na informatizáciu spoločnosti
Návrh zákona nemá vplyvy na informatizáciu spoločnosti.

Osobitná časť 

K Čl. I

K bodu 1

         Návrh zákona v tomto ustanovení dopĺňa § 2 písmenami ai) a aj), ktorými sa zadefinuje na účely tohto zákona blízka osoba a príslušenstvo hrobu. Blízkou osobou bude blízka osoba podľa Občianskeho zákonníka osobe, ktorej ľudské pozostatky alebo ľudské ostatky sú uložené do hrobového miesta, pričom ak je blízkych osôb viac, blízkou osobou je tá blízka osoba, ktorá sa prihlási ako prvá. V prípade, ak takáto blízka osoba nie je známa, na účely tohto zákona je blízkou osobou prevádzkovateľ pohrebiska. Príslušenstvo hrobu sa definuje v tomto paragrafe z dôvodu navrhovaného zrušenia ustanovenia § 17 ods. 5 písm. d) zákona, ktoré obsahovalo túto legislatívnu skratku. 

K bodu 2

	Návrh zákona v tomto ustanovení nanovo definuje § 17 ods. 4 písm. a) prvý bod, u ktorého došlo k vypusteniu pojmov nájomca, zmluva o nájme hrobového miesta, resp. nájomná zmluva. Súčasne sa doplnila v predmetných ustanoveniach na miesto nájomcu blízka osoba.

K bodu 3

	Predmetným ustanovením zákona sa v § 17 ods. 4 vypúšťa písmeno g) (doteraz obsahujúce povinnosti prevádzkovateľa pohrebiska pri výpovedi nájomnej zmluvy)  a následne sa ustanovuje, že doterajšie písmená h), i) a j) sa označujú ako písmená g), h) a i).

K bodu 4

         Týmto navrhovaným ustanovením sa v § 17 ods. 4 za písmeno i) vkladajú nové písmená j) a k), ktoré zavádzajú povinnosť prevádzkovateľa pohrebiska udržiavať označenie hrobových miest tak, aby bolo nepochybné meno a priezvisko osoby, ktorej ľudské ostatky sú uložené v hrobovom mieste, a súčasne zabezpečovať stavebnú bezpečnosť hrobových miest a príslušenstva hrobu.

K bodu 5
					
	 Predmetným ustanovením zákona sa v § 17 ods. 5 vypúšťa písmeno d), nakoľko obsahovalo povinnosť prevádzkovateľa pohrebiska po uplynutí výpovednej lehoty nájomnej zmluvy.

K bodu 6

	Týmto navrhovaným ustanovením sa v § 18 ods. 1 písm. c) slovo „nájomcu“ nahrádza slovami „blízkej osoby“.

K bodu 7

	Predmetným ustanovením zákona sa v § 19 ods. 8 vypúšťa písmeno c) a doterajšie písmeno d) sa označuje ako písmeno c). Dôvodom je povinnosť priložiť k žiadosti o exhumáciu nájomnú zmluvu, ktorá by mala byť týmto zákonom vyhlásená za neplatnú. 

K bodu 8

	Týmto navrhovaným ustanovením sa nanovo ustanovuje § 21, ktorý by mal upravovať užívanie hrobového miesta a to bez uzatvárania nájomnej zmluvy. Nanovo sa ustanovuje, že právo užívať hrobové miesto vzniká blízkej osobe okamihom uloženia ľudských pozostatkov alebo ľudských ostatkov do hrobového miesta. Súčasne sa ustanovuje, že prevádzkovateľovi pohrebiska sa zakazuje vyberanie akejkoľvek formy odplaty za užívanie hrobového miesta. Taktiež prevádzkovateľ pohrebiska musí zabezpečiť prístup k hrobovému miestu a zdržať sa akýchkoľvek zásahov do hrobového miesta okrem prípadov, ak je potrebné zabezpečiť prevádzkovanie pohrebiska. O pripravovanom zásahu je prevádzkovateľ pohrebiska povinný vopred písomne informovať blízku osobu; o už uskutočnenom zásahu je prevádzkovateľ pohrebiska povinný bezodkladne písomne informovať blízku osobu.

K bodu 9

	Predmetným ustanovením zákona sa § 22 (upravujúci výpoveď nájomnej zmluvy) vrátane nadpisu vypúšťa. 

K bodu 10

	Týmto navrhovaným ustanovením sa nanovo upravuje § 24, ktorý  už namiesto povinností nájomcu hrobového miesta upravuje povinnosti blízkej osoby.

K bodu 11

	Predmetným ustanovením zákona sa v § 32 ods. 1 písm. c) slová „nájomcu hrobového miesta“ nahrádzajú slovami „blízkej osoby“.

K bodu 12

	Týmto navrhovaným ustanovením sa v § 32 ods. 1 vypúšťa písmeno d) (nakoľko obsahovalo inštitút nájomnej zmluvy), pričom doterajšie písmená e), f), g), h) a i) sa označujú ako písmená d), e), f), g) a h). 

K bodu 13

V tomto ustanovení ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti s ustanovením povinnosti blízkej osobe v § 24 písm. b) zákona.

K bodu 14

V tomto ustanovení ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti s ustanovením povinnosti blízkej osobe v § 24 písm. c) zákona.

K bodu 15

V tomto ustanovení ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti s ustanovením povinnosti blízkej osobe v § 24 písm. d) zákona.

K bodu 16

Týmto navrhovaným prechodným ustanovením sa za § 36 vkladá nový § 36a, ktorý ustanovuje, že nájomné zmluvy uzavreté podľa § 21 predo dňom nadobudnutia účinnosti tohto zákona sú neplatné dňom 1. mája 2015.

K Čl. II

 	S ohľadom na predpokladanú dĺžku legislatívneho procesu sa navrhuje účinnosť zákona na 1. máj 2015.